Fältskjutning
Definition och omfattning
Fältskjutning omfattar
skjutning på korta tider mot i terrängen, på varierande sätt,
anordnade mål. Skjutningen utförs i patruller. Förflyttning mellan
målen sker i regel till fots.
En fältskyttetävling går ut på att med så många
skott som möjligt träffa alla figurer. Resultatet anges vanligen ex:
47/25, vilket betyder 47 träff i 25 figurer. Vid vissa tävlingar (poängfältskjutning)
sammanräknas antalet träff med antalet träffade figurer. Enligt
exemplet ovan skulle då resultatet bli 72 poäng.
En tävling i fältskjutning omfattar ett antal stationer. På varje
station skjuter man patrullvis mot 1 till 6 mål. Ofta är dessa uppdelade
på flera målgrupper. 6 skott avlossas under mycket varierande tider,
vanligen under en totaltid av 5 till 25 sekunder. I varje patrull kan 5 till 20
skyttar tävla. Vanligast är dock 10 skyttar per patrull.
Antalet stationer varierar beroende på typ av tävling. En större
mästerskapstävling såsom ett svenskt mästerskap eller ett
landsdelsmästerskap omfattar vanligen 10 stationer, d.v.s. 60 skott. En nationell
tävling eller en kretstävling omfattar normalt 8 stationer (48 skott).
Även 6 och 7 stationer förekommer.
Inga provserier skjuts, utan tävlingen börjar direkt på den första
stationen. Skytten skall vara inskjuten och väl förberedd innan tävlingen
börjar.
Fältskjutning är en av de grenar som har utövats sedan bildandet
av Pistolskytteförbundet 1936. SM i grenen arrangerades första gången
1948.
Mål
![](../bilder/falt_2.jpg)
Som mål används
av Svenska Pistolskytteförbundet godkända fältskyttemål.
Exempel på svarta mål ovan, enfärgade nedan:
![](../bilder/falt_1.gif)
Även tvåfärgsmål
används:
Genomförande
En tävling i fältskjutning skjuts i terrängen, ofta på militära
skjutfält eller i avlyst terräng. Målen står uppställda
på avstånd mellan 10 och 100 m beroende på storlek.
Ett upprop sker på startplatsen på den utsatta starttiden och skyttarna
anvisas sina platser i patrullen. Upproparen kontrollerar att alla skyttar har
fått sina vapen godkända i vapenkontrollen. Därefter delas den
skrivna förutsättningen ut till skyttarna. Ett exempel på en sådan
förutsättning hittar du på denna länk.
På mindre tävlingar anslås förutsättningarna för stationen ibland på
haltpålen. En av skyttarna får
till uppgift att bära protokollet. Sedan är det dags att anträda
patrullstigen, vilken kan vara mellan 2 och 7 km lång. Patrullstigen är
vanligen markerad med snitslar. Patrullen följer den utmärkta vägen
tills man kommer fram till stationen. Där stannar man vid den haltpåle
som markerar att man är framme. Från skjutplatsen kallar stationschefen
fram patrullen till de nummerpålar eller andra markeringar som utmärker platserna
varifrån skyttarna ska beskjuta målen. Var och en intar sin plats
vid det nummer som man blivit tilldelad vid uppropet.
Stationschefen är den person som leder skjutningen och som talar om för
skyttarna när de får skjuta och när de får gå fram
och titta på tavlorna. Stationschefens kommandon måste följas
av alla. Disciplinen är mycket viktig för säkerheten.
När man har skjutit går man fram och tittar på målen. Det
kallas för att markera. Skyttarna får oftast hjälpa till med markeringen.
Innan man går fram delar stationschefen ut arbetsuppgifterna till de olika
skyttarna. Ibland framgår den uppgiften av ett anslag som finns vid nummerpålen.
Resultatet protokollförs. Kulhålen kritas och klistras igen med speciella
klisterlappar, i samma färger som målen. När man är klar går patrullen till nästa station.
När man kommit tillbaka till startplatsen lämnas protokollet in på
sekretariatet. Resultatet från de olika stationerna sammanräknas av
funktionärerna som sedan anslår resultatet på en anslagstavla
och då får man veta om man har lyckats skjuta bättre än
sina kamrater.
Skjutteknik
Hur gör man för att med 6
skott träffa ett mål med 20 cm diameter på 25 m med en pistol,
när man bara har 1,5 s per skott. Dessutom om man bara får hålla
pistolen med en hand? Prova själv genom att hålla en vikt på
1 kg med rak arm under 9 sekunder. Hur stilla kan du hålla den? Ganska stilla
kanske. Betänk då på att en pistol hoppar till av rekylen efter
varje skott.
Att träffa ett mål med 20 cm diameter på 25 m är ganska
lätt för en tränad skytt. Det som gör grenen så svår
och så utmanande är de korta skjuttiderna och att många skott
ska avlossas efter varandra. Dessutom har banläggaren alla möjligheter
att ställa till det genom att visa målen på de mest varierande
sätt.
Tekniken går ut på att försöka hålla pistolen så
stilla det går inom målområdet. Under tiden man försöker
få kornet att ligga rätt i siktskåran, ökar man trycket
på avtryckaren. Man hinner aldrig att få siktbilden att stämma
perfekt för här gäller det att få iväg skottet. Det
gäller alltså att öka trycket på avtryckaren kontinuerligt
samtidigt som man inte är för noggrann med riktmedlen. Relativt stora
avvikelser på riktmedlen kan accepteras. Dåliga avfyringar, d.v.s.
"ryck", måste undvikas. Om man gör en dålig avfyring bommar man
med säkerhet målet. Avfyringen måste ske omedvetet. Ett perfekt
skott ska komma som en överraskning, precis som i banskjutning, men avsevärt
mycket fortare. Dessutom gäller det att beskjuta målen på det
sätt som gör att man utnyttjar skjuttiden bäst.
Fältskjutning är mycket mångfacetterat och det skulle krävas
flera sidor fylld med text för att förklara allt. Klubbarna har utbildning
för den som vill börja med grenen och Skjuthandboken rekommenderas för
den som vill fördjupa sig.
Kommandoord
Skjutledaren använder
vissa ord som alla skyttar vet innebörden av. Följande kommandoord används
i fältskjutning.
Ladda! Skyttarna fyller på magasinet
med 6 skott, för in det i pistolen och gör den skjutklar.
Alla klara? Frågas innan skjutningen
börjar. Är man inte klar ropar man högt och tydligt NEJ! så
får man ytterligare några sekunder på sig för att bli klar.
När skjutledaren säger "Alla klara" nästa gång så
är det ett påstående. Då är alla klara och skjutningen
påbörjas.
10 sekunder kvar! kommenderas 10 s före
skjutningens början.
Färdiga! kommenderas 3 s före skjutningens
början och senast då skall skyttarna inta utgångsställning.
Eld! kommenderas om fasta mål inleder
skjutningen, alternativt visas figurerna och skjutningen börjar.
Eld upphöööööör!
kommenderas utdraget under skjuttidens 3 sista sekunder vid fasta mål eller
efter att sista målet har fallit. Skjutningen är slut och skott får
inte längre avlossas.
Patron ur! Proppa vapen! kommenderas omedelbart
efter skjutningens slut. Det innebär att skyttarna ska tömma sina vapen.
Inga magasin får sitta kvar i pistolerna och i patronlägena måste
en särskild propp av plast sättas in som visar att patronläget är tomt. På
en revolver töms trumman.
Visitation! Kommenderas
och genomförs alltid. Stationschefen och någon annan funktionär
kontrollerar att vapnen och magasinen är tomma. Detta är särskilt
viktigt eftersom vapnen skall transporteras till nästa station. Efter
visitationen av en revolver sätts en bricka på trumman, vilken därefter
fälls in i revolverns stomme. Vanligen bärs vapnen i hölster eller i en
väska mellan stationerna.
Markera! Skyttarna får nu gå fram
till målen och se om man träffat. Protokollföraren skriver ner
resultatet efter att de skyttar som fått den uppgiften rapporterat antal
träffar. Efter att man
klistrat målen fortsätter man till nästa station.
Särskiljning
Om två skyttar har fått samma antal träff, hur gör man för
att rangordna dem? Jo man räknar antal träffade figurer. Är det
fortfarande lika räknar man de poäng som skyttarna skjutit på de ringade särskiljningsmål som någon gång under
tävlingen har beskjutits. Detta gäller särskilt om
flera skyttar har skjutit "fullt", d.v.s. alla har träff i alla figurer. Ibland
kan man inte heller särskilja vid poängräkningen.
Då tillgrips räkning av träffen på stationerna bakifrån.
Den som har högsta resultatet på sista stationen går före.
Har skyttarna samma resultat på sista stationen så tittar man på
stationen innan o.s.v. framåt. Kan man ändå inte särskilja skyttarna
ger man dem samma placering.
Vid poängfältskjutning
sammanräknas antal träff och träffade figurer och då blir nästa
särskiljningskriterium poängen i de ringade målen. Därefter räknas poängen
på stationerna bakifrån.
Artikeln skapades 2006-03-03
© Svenska Pistolskytteförbundet - info@pistolskytteforbundet.se
Korrigerad 2015-07-30 och 2015-12-07 Åke N